Глобальні виклики сучасності та шляхи їх вирішення: науковий і практичний дискурс
Збірник матеріалів науково-практичної конференції «Глобальні виклики сучасності та шляхи їх вирішення: науковий і практичний дискурс» є науковим виданням, у якому акумульовано результати сучасних наукових досліджень, аналітичних розвідок та практичних напрацювань учених, науково-педагогічних працівників, аспірантів, здобувачів вищої освіти, представників органів державної влади, місцевого самоврядування, громадських інституцій та фахівців-практиків. Метою видання є формування міждисциплінарного наукового майданчика для обговорення актуальних проблем розвитку сучасного суспільства, зумовлених динамічними глобальними трансформаціями у політичній, економічній, правовій, соціальній, безпековій та освітній сферах. У збірнику висвітлюються наукові підходи до осмислення сучасних глобальних викликів, окреслюються концептуальні засади їх подолання, а також пропонуються інноваційні наукові та практичні механізми вирішення актуальних проблем суспільного розвитку. У виданні розміщено тези доповідей учасників науково-практичної конференції, у яких представлено результати фундаментальних і прикладних досліджень, авторські наукові концепції, аналітичні оцінки сучасних процесів, а також практичні рекомендації щодо вдосконалення державної політики, правового регулювання, інституційних механізмів управління, розвитку громадянського суспільства та впровадження інноваційних підходів у різних сферах суспільної діяльності.Матеріали збірника відображають широкий спектр наукових інтересів та тематичних напрямів, зокрема: проблеми глобальної безпеки та міжнародних відносин; трансформацію правових систем і державного управління в умовах глобалізації; розвиток економічних та соціальних інститутів; цифровізацію суспільства та впровадження інноваційних технологій; питання освіти, науки та міждисциплінарної взаємодії; формування ефективних механізмів реагування на сучасні глобальні виклики.Опубліковані у збірнику матеріали сприяють розвитку наукового діалогу, поширенню результатів наукових досліджень, поглибленню співпраці між науковою спільнотою та практиками, а також формуванню сучасного наукового дискурсу щодо пошуку ефективних шляхів вирішення глобальних проблем сучасності.Збірник матеріалів конференції адресовано науковцям, викладачам, здобувачам вищої освіти, аспірантам, докторантам, представникам органів державної влади та місцевого самоврядування, а також усім, хто цікавиться актуальними проблемами розвитку сучасного суспільства та перспективами їх наукового й практичного розв’язання.
Організаційні заходи запобігання створенню не передбачених законом воєнізованих або збройних формувань
Проблема запобігання створенню не передбачених законом воєнізованих або збройних формувань має особливе значення для сучасної України, оскільки безпосередньо пов’язана із забезпеченням громадської безпеки, національної безпеки, охороною конституційного ладу, територіальної цілісності та суверенітету держави. В умовах воєнного стану, збройної агресії проти України, поширення незаконного обігу зброї, активізації диверсійно-розвідувальної діяльності та інформаційно-психологічного впливу на населення зазначена проблема набуває підвищеної актуальності. Створення таких формувань становить не лише кримінально-правову, а й комплексну безпекову загрозу, адже вони можуть використовуватися для дестабілізації суспільно-політичної ситуації, організації масових заворушень, терористичної діяльності, захоплення об’єктів критичної інфраструктури, незаконного контролю над певними територіями або участі в інших насильницьких діях.
Авторське право (c) 2026 Глобальні виклики сучасності та шляхи їх вирішення: науковий і практичний дискурс
До проблеми законодавчого врегулювання цифровізації судочинства в Україні
Актуальність проблеми законодавчого врегулювання цифровізації судочинства в Україні зумовлена необхідністю забезпечення ефективного, доступного та безперервного правосуддя в умовах суспільних викликів, воєнного стану та активного розвитку інформаційних технологій. Цифрова трансформація судової системи відкриває нові можливості для оптимізації судових процедур, електронного документообігу, дистанційної участі в судових засіданнях, підвищення прозорості судової діяльності та спрощення доступу громадян до правосуддя. Водночас належне функціонування електронного судочинства потребує не лише технічного вдосконалення окремих сервісів, а й формування цілісної законодавчої основи, яка б визначала принципи цифрової доступності правосуддя, гарантії безперервної роботи Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, права та обов’язки учасників процесу під час використання електронних інструментів. Особливого значення набуває питання правового регулювання застосування технологій штучного інтелекту в діяльності судів, збереження людського контролю за прийняттям процесуальних рішень та недопущення порушення принципів верховенства права, справедливості й захисту прав людини. Подальший розвиток цифровізації судочинства має ґрунтуватися на поєднанні технологічної модернізації, належного фінансування, удосконалення процесуального законодавства та гарантування реального доступу до правосуддя для всіх учасників судового процесу.
Особливості діяльності Служби освітньої безпеки Національної поліції та специфікавзаємодії з учасниками освітнього процесу
Розкрито особливості діяльності Служби освітньої безпеки Національної поліції України з урахуванням психологічних аспектів взаємодії з дітьми, педагогами, батьками та адміністрацією закладів освіти. Наголошено на значенні безпечного освітнього середовища для емоційного стану, соціального розвитку та навчальної активності учнів. Охарактеризовано основні напрями роботи поліцейського в закладі освіти, зокрема профілактику булінгу, насильства, конфліктів, небезпечної поведінки та інших ризиків. Акцентовано увагу на важливості довіри, поваги, конфіденційності, зрозумілого спілкування та партнерської взаємодії між усіма учасниками освітнього процесу. Підкреслено, що ефективність діяльності Служби освітньої безпеки залежить не лише від правових знань, а й від уміння враховувати вікові, емоційні та поведінкові особливості дітей.
Особливості застосування статистичних методів у соціологічних дослідженнях
У науковому повідомлені досліджується значення статистичних методів у соціологічних дослідженнях як важливого інструменту аналізу соціальних процесів та явищ. Розкривається роль статистики у зборі, обробці та інтерпретації соціологічної інформації, що дозволяє отримувати об’єктивні та науково обґрунтовані результати. Проаналізовано основні статистичні методи, які застосовуються у соціології, зокрема методи описової статистики, кореляційного та регресійного аналізу, вибіркових досліджень і статистичного узагальнення даних. Особлива увага приділяється можливостям статистичних методів у виявленні закономірностей соціальних процесів, оцінці соціальних тенденцій та прогнозуванні розвитку суспільних явищ. Обґрунтовано, що використання статистичних методів сприяє підвищенню точності соціологічних досліджень, забезпечує наукову достовірність отриманих результатів і створює основу для формування ефективних управлінських рішень у соціальній сфері.
Особливості взаємодії національної поліції з іншими суб’єктами боротьби з організованою злочинністю у сфері економіки
Розглянуто особливості взаємодії Національної поліції України з іншими суб’єктами, уповноваженими здійснювати протидію організованій злочинності у сфері економіки. Акцентовано увагу на основних напрямах співпраці між правоохоронними органами, органами державної влади та спеціалізованими інституціями, діяльність яких спрямована на виявлення, припинення та розслідування економічних правопорушень, вчинених організованими злочинними групами. Висвітлено значення інформаційного обміну, координації спільних дій, проведення оперативно-розшукових та слідчих заходів, а також міжвідомчої взаємодії для підвищення ефективності боротьби з організованою злочинністю в економічній сфері. Наголошено на важливості удосконалення механізмів співпраці між відповідними суб’єктами з урахуванням сучасних викликів та загроз.
Формування стресостійкості поліцейських як ключовий елемент їх професійної підготовки в умовах кризових ситуацій
Розглянуто формування стресостійкості поліцейських як невід’ємної складової їх професійної підготовки в умовах кризових ситуацій. Висвітлено значення психологічної готовності до дій у стані підвищеного навантаження, ризику та невизначеності. Охарактеризовано основні чинники, що впливають на рівень стресостійкості, а також підходи до її розвитку в процесі професійного навчання. Зазначено роль тренінгових методик, практичної підготовки та психологічного супроводу у формуванні здатності ефективно виконувати службові завдання. Підкреслено важливість системного підходу до підготовки поліцейських з урахуванням специфіки їх діяльності.
Авторське право (c) 2026 Глобальні виклики сучасності та шляхи їх вирішення: науковий і практичний дискус
Криміналістичне дослідження слідів біологічного походження
Висвітлено особливості криміналістичного дослідження слідів біологічного походження як джерела інформації про подію та причетних осіб. Охарактеризовано основні види таких слідів, їх властивості та значення для встановлення обставин правопорушення. Зазначено підходи до їх виявлення, фіксації та подальшого дослідження, а також роль у встановленні ідентифікаційних ознак. Підкреслено значення належного поводження з біологічними об’єктами для забезпечення їх придатності до експертного аналізу та використання у доказуванні.
Сліди рук як джерело криміналістичної інформації
Висвітлено криміналістичне значення слідів рук як джерела інформації про особу та обставини події. Охарактеризовано їх основні види, умови утворення та можливості використання у процесі розслідування. Зазначено особливості виявлення, фіксації та дослідження слідів рук, а також їх роль у встановленні особи та відтворенні механізму правопорушення. Підкреслено практичну цінність таких слідів у доказуванні та їх значення для підвищення ефективності кримінального провадження.
Особливості здійснення контролю і нагляду за діяльністю поліції в умовах воєнного стану: адміністративно-правовий вимір
Проаналізовано особливості здійснення контролю і нагляду за діяльністю поліції в умовах правового режиму воєнного стану крізь призму адміністративно-правового регулювання. Визначено, що трансформація безпекових умов зумовлює зміну акцентів у реалізації контрольних і наглядових повноважень, посилюючи їх превентивну та гарантійну функції. Розкрито співвідношення внутрішньоорганізаційного контролю, відомчого нагляду та зовнішніх форм контролю, а також їх роль у забезпеченні законності, дисципліни та підзвітності поліцейської діяльності. Обґрунтовано, що в умовах воєнного стану особливого значення набуває баланс між оперативністю прийняття рішень і дотриманням правових стандартів, що вимагає адаптації процедур контролю та посилення відповідальності за їх порушення. Висвітлено проблемні аспекти правозастосування та визначено напрями вдосконалення адміністративно-правових механізмів контролю і нагляду з урахуванням сучасних викликів.
Виховання курсантів у закладах вищої освіти зі специфічними умовами навчання як складова формування професійної ідентичності майбутнього правоохоронця: теоретико-методологічний аналіз
Здійснено теоретико-методологічний аналіз виховання курсантів у закладах вищої освіти зі специфічними умовами навчання як складової формування професійної ідентичності майбутнього правоохоронця. Встановлено, що виховання виступає системоутворюючим елементом професійної підготовки, забезпечуючи інтеріоризацію професійних цінностей, норм службової поведінки та моделей правозастосовної діяльності. Обґрунтовано, що формування професійної ідентичності відбувається у взаємодії освітнього середовища, службово-дисциплінарних вимог і соціокультурних чинників, що зумовлює необхідність комплексного методологічного підходу. Виокремлено ключові підходи — діяльнісний, аксіологічний та компетентнісний — як основу побудови ефективної виховної системи. Доведено, що інтеграція виховного компоненту в структуру освітнього процесу підвищує рівень професійної готовності курсантів та забезпечує сталість їх професійної ідентичності в умовах сучасних викликів.
Комунікативна компетентність як ключовий елемент професійної діяльності працівників поліції: теоретико-прикладний аналіз та напрями вдосконалення підготовки кадрів
Розкрито сутність комунікативної компетентності як визначального чинника ефективної професійної діяльності працівників поліції. Обґрунтовано, що здатність до конструктивної взаємодії, правильного сприйняття інформації та вибору адекватних моделей поведінки безпосередньо впливає на якість виконання службових завдань, рівень довіри населення та результативність правоохоронної діяльності. Висвітлено теоретичні підходи до розуміння структури комунікативної компетентності, а також її практичне значення у типових і конфліктних ситуаціях. Акцентовано увагу на необхідності вдосконалення системи професійної підготовки шляхом посилення практичної складової, розвитку навичок міжособистісної взаємодії та впровадження сучасних методів навчання. Наголошено, що комплексний розвиток комунікативних умінь сприяє підвищенню ефективності службової діяльності та зміцненню взаємодії поліції з суспільством.
Проблема неправомірного використання механізмів захисту від домашнього насильства
Розкрито проблему неправомірного використання механізмів захисту від домашнього насильства в контексті забезпечення балансу між ефективним захистом постраждалих осіб і дотриманням прав інших учасників правовідносин. Висвітлено форми та прояви зловживання передбаченими законодавством заходами реагування, зокрема подання безпідставних заяв, маніпулювання доказами та використання захисних інструментів не за їх цільовим призначенням. Показано, що такі явища негативно впливають на довіру до відповідних правових механізмів і ускладнюють діяльність уповноважених органів. Акцентовано увагу на необхідності чіткого правового врегулювання процедур, удосконалення підходів до оцінки обставин справи та забезпечення належних процесуальних гарантій для всіх сторін. Обґрунтовано доцільність формування збалансованої практики застосування заходів захисту з урахуванням як інтересів постраждалих, так і принципу недопущення зловживань.
Адміністративна відповідальність за корупційні правопорушення в Україні: проблеми правозастосування, гарантії законності та шляхи підвищення ефективності
Досліджено особливості адміністративної відповідальності за корупційні правопорушення в Україні крізь призму проблем правозастосування та забезпечення законності. Розкрито зміст і специфіку відповідних правопорушень, а також охарактеризовано підходи до їх кваліфікації в умовах сучасної правової практики. Акцентовано увагу на типових труднощах, пов’язаних із доказуванням, тлумаченням норм та забезпеченням процесуальних гарантій, що впливають на ефективність притягнення до відповідальності. Висвітлено роль механізмів контролю та нагляду у запобіганні порушенням законності під час провадження у справах цієї категорії. Обґрунтовано необхідність удосконалення нормативного регулювання, підвищення якості правозастосовної діяльності та зміцнення інституційних гарантій як ключових умов підвищення ефективності протидії корупційним проявам.
Адміністративно-правові засади кваліфікації правопорушень у сфері забезпечення громадського (публічного) порядку та безпеки в Україні: теоретико-прикладний аналіз та напрями вдосконалення правозастосовної практики
Комплексно розкрито адміністративно-правові засади кваліфікації правопорушень у сфері забезпечення громадського (публічного) порядку та безпеки в Україні з поєднанням теоретичного осмислення та аналізу практики застосування відповідних норм. Узагальнено підходи до визначення складу адміністративних правопорушень, акцентовано на значенні правильної юридичної оцінки діянь для забезпечення законності та ефективності діяльності уповноважених органів. Показано, що складність кваліфікації обумовлена наявністю оціночних понять, різноманітністю фактичних обставин і необхідністю відмежування від суміжних правопорушень. Висвітлено проблемні аспекти правозастосування, пов’язані з неоднорідністю практики, формальним підходом до оцінки доказів та недостатньою узгодженістю нормативного регулювання. Обґрунтовано напрями вдосконалення правозастосовної практики, зокрема через уточнення нормативних положень, уніфікацію підходів до кваліфікації та підвищення рівня професійної підготовки суб’єктів правозастосування.
Соціально-психологічні особливості взаємодії поліції з вразливими групами населення
Розкрито соціально-психологічні особливості взаємодії поліції з вразливими групами населення з урахуванням специфіки їхніх потреб, поведінкових реакцій та життєвих обставин. Обґрунтовано, що ефективність такої взаємодії значною мірою визначається рівнем емпатії, комунікативної компетентності та професійної підготовки працівників поліції. Висвітлено чинники, які впливають на формування довіри, зниження конфліктності та забезпечення належного захисту прав осіб, що перебувають у складних соціальних умовах. Акцентовано увагу на важливості врахування психологічного стану постраждалих, недопущенні стигматизації та застосуванні чутливих підходів у процесі службової діяльності. Наголошено на необхідності удосконалення підготовки поліцейських та розвитку міжвідомчої взаємодії з метою підвищення якості надання допомоги таким категоріям населення.
Концепція ситуаційної обізнаності та її роль в сучасних інформаційно-аналітичних системах
Розкрито зміст концепції ситуаційної обізнаності та її значення для функціонування сучасних інформаційно-аналітичних систем. Показано, що здатність своєчасно сприймати, інтерпретувати та узагальнювати інформацію про стан середовища є ключовою передумовою ефективного прийняття управлінських рішень. Охарактеризовано основні рівні формування ситуаційної обізнаності, а також механізми її забезпечення в умовах динамічних змін і невизначеності. Акцентовано увагу на ролі інформаційно-аналітичних систем у накопиченні, обробці та візуалізації даних, що сприяє підвищенню оперативності реагування та координації дій. Наголошено на важливості інтеграції різних джерел інформації та вдосконалення підходів до аналітичної підтримки прийняття рішень.
Аналіз кіберзагроз об’єктів критичної інфраструктури
Розкрито сутність і сучасні прояви кіберзагроз, що спрямовані на об’єкти критичної інфраструктури, функціонування яких має визначальне значення для життєзабезпечення держави та суспільства. Охарактеризовано основні види таких загроз, їх джерела та способи реалізації, а також окреслено вразливості інформаційно-телекомунікаційних систем, які використовуються у відповідних секторах. Показано, що зростання рівня цифровізації обумовлює підвищення ризиків втручання у роботу критично важливих систем, що може призводити до масштабних негативних наслідків. Акцентовано увагу на необхідності системного підходу до виявлення, оцінювання та нейтралізації кіберзагроз, а також посилення координації між суб’єктами безпеки. Наголошено на важливості удосконалення організаційних і правових механізмів захисту критичної інфраструктури в умовах сучасних викликів.
Адміністративно-деліктна характеристика та особливості кваліфікації проступків у сфері публічного порядку та громадської безпеки
Здійснено комплексну характеристику адміністративних проступків у сфері публічного порядку та громадської безпеки з акцентом на особливостях їх юридичної кваліфікації. Розкрито зміст складу таких правопорушень, охарактеризовано об’єктивні та суб’єктивні ознаки, що мають визначальне значення для правильної правової оцінки діянь. Обґрунтовано, що специфіка зазначеної категорії проступків полягає у поєднанні формальних і оціночних критеріїв, що ускладнює процес їх відмежування від суміжних правопорушень. Акцентовано увагу на проблемах правозастосовної практики, пов’язаних із неоднозначністю тлумачення окремих норм та складністю встановлення фактичних обставин. Окреслено підходи до вдосконалення кваліфікації адміністративних правопорушень з метою забезпечення єдності практики та підвищення ефективності захисту публічних інтересів.
Адміністративно-правові та психологічні засади професійної підготовки правоохоронців до діяльності в умовах підвищеного стресу воєнного часу
Узагальнено адміністративно-правові та психологічні засади професійної підготовки правоохоронців до виконання службових завдань в умовах підвищеного стресу воєнного часу. Обґрунтовано, що ефективність службової діяльності безпосередньо залежить від поєднання належного нормативного регулювання, організаційного забезпечення та сформованої психологічної готовності особового складу до дій у кризових ситуаціях. Розкрито значення системності підготовки, що охоплює правове визначення стандартів служби, впровадження спеціалізованих тренінгових програм, розвиток стресостійкості, емоційної саморегуляції та здатності до прийняття рішень в умовах невизначеності. Акцентовано увагу на необхідності інтеграції психологічних компонентів у структуру професійного навчання, а також удосконалення адміністративно-правових механізмів, які забезпечують безперервність і практичну спрямованість підготовки. Наголошено, що комплексний підхід до формування готовності правоохоронців сприяє підвищенню ефективності їх діяльності та мінімізації негативного впливу стресових чинників воєнного середовища.
Електронна бібліотека закладу вищої освіти як інноваційний елемент інформаційно-освітнього середовища: адміністративно-правові та організаційні аспекти
Проаналізовано роль електронної бібліотеки закладу вищої освіти як сучасного складника інформаційно-освітнього середовища, що забезпечує доступ до навчальних і наукових ресурсів у цифровому форматі. Висвітлено організаційні підходи до її функціонування, зокрема питання структурування електронних фондів, управління ресурсами та підтримки освітнього процесу. Розкрито особливості адміністративно-правового забезпечення діяльності електронних бібліотек, включаючи регламентацію доступу, захист інформації та дотримання прав інтелектуальної власності. Наголошено на значенні таких систем для підвищення якості освіти, розвитку наукової діяльності та створення відкритого освітнього простору. Окреслено перспективи подальшого вдосконалення їх функціонування в умовах цифровізації освітньої сфери.
Механізм адміністративно-правового регулювання діяльності Національної поліції щодо запобігання домашньому насильству: сучасний стан та вектори трансформації
Розкрито зміст механізму адміністративно-правового регулювання діяльності Національної поліції щодо запобігання домашньому насильству з урахуванням сучасних викликів та потреб суспільства. Висвітлено основні елементи такого механізму, зокрема нормативно-правову основу, повноваження поліції, форми та методи превентивної діяльності. Показано, що ефективність протидії домашньому насильству значною мірою залежить від своєчасності реагування, міжвідомчої взаємодії та належного рівня підготовки працівників поліції. Акцентовано увагу на проблемних аспектах реалізації відповідних повноважень, а також на необхідності вдосконалення правового регулювання, посилення превентивної складової та розвитку координації з іншими суб’єктами. Окреслено основні вектори трансформації зазначеного механізму в умовах сучасних суспільних змін.
Трансформація професійної ідентичності курсантів ЗВО МВС України в умовах правового режиму воєнного стану
Розкрито особливості трансформації професійної ідентичності курсантів закладів вищої освіти системи МВС України в умовах дії правового режиму воєнного стану. Показано, що сучасні безпекові виклики істотно впливають на зміст професійної підготовки, ціннісні орієнтації та мотиваційні установки майбутніх правоохоронців. Акцентовано увагу на поєднанні освітнього процесу з елементами практичної діяльності, що сприяє формуванню стійкості, відповідальності та готовності до виконання службових обов’язків у складних умовах. Висвітлено роль виховного середовища, професійних традицій та комунікативної взаємодії у становленні професійного «Я» курсантів. Обґрунтовано необхідність удосконалення підходів до професійної підготовки з урахуванням сучасних викликів і потреб сектору безпеки.
Адміністративно-правова характеристика превентивних поліцейських заходів як інструменту реалізації методу переконання
Розкрито зміст та особливості адміністративно-правової характеристики превентивних поліцейських заходів як важливого інструменту реалізації методу переконання у діяльності органів правопорядку. Обґрунтовано, що превентивна діяльність поліції спрямована не лише на запобігання правопорушенням, а й на формування правосвідомої поведінки населення через застосування м’яких, ненасильницьких засобів впливу. Висвітлено сутність методу переконання як ключового елементу адміністративно-правового регулювання, що забезпечує досягнення публічної безпеки без застосування примусу. Акцентовано увагу на поєднанні превентивних заходів із інформаційно-роз’яснювальною роботою, профілактикою правопорушень та взаємодією з громадськістю. Окреслено значення удосконалення правових механізмів застосування таких заходів з метою підвищення їх ефективності.
Інтеграція інтелектуальних систем відеоаналітики в концепцію «Безпечне місто» як фактор оперативного реагування на надзвичайні ситуації
Розкрито значення інтеграції інтелектуальних систем відеоаналітики в концепцію «Безпечне місто» як важливого інструменту підвищення ефективності оперативного реагування на надзвичайні ситуації. Зазначено, що використання сучасних засобів відеоспостереження та аналітичної обробки даних забезпечує своєчасне виявлення потенційних загроз, постійний моніторинг публічного простору та підвищення рівня поінформованості відповідних служб. Акцентовано увагу на ролі таких систем у скороченні часу реагування, координації дій суб’єктів безпеки та мінімізації наслідків надзвичайних подій. Наголошено на необхідності подальшого вдосконалення організаційно-правових засад їх впровадження в умовах розвитку цифрового безпекового середовища.
Служба освітньої безпеки Національної поліції у системі суб’єктів забезпечення безпечного освітнього середовища: адміністративно-правовий вимір
У дослідженні розкрито місце та роль Служби освітньої безпеки Національної поліції у системі суб’єктів забезпечення безпечного освітнього середовища крізь призму адміністративно-правового підходу. Обґрунтовано, що формування безпечного освітнього простору в сучасних умовах потребує комплексної взаємодії державних органів, серед яких зазначена служба виконує координаційну, превентивну та комунікативну функції. Висвітлено особливості адміністративно-правового статусу відповідного підрозділу, його повноваження та основні напрями діяльності, спрямовані на попередження правопорушень, реагування на загрози та формування правової культури учасників освітнього процесу. Акцентовано увагу на необхідності удосконалення нормативно-правового регулювання та розвитку міжвідомчої взаємодії задля підвищення ефективності забезпечення безпеки в освітньому середовищі.
Зловживання суддями принципом розумності строків в умовах дії правового режиму воєнного стану
У дослідженні порушено проблему зловживання суддями принципом розумності строків під час здійснення правосуддя в умовах дії правового режиму воєнного стану. Обґрунтовано, що гнучкість у застосуванні процесуальних строків, яка об’єктивно зумовлена безпековими ризиками та обмеженнями воєнного часу, у низці випадків трансформується у необґрунтоване затягування розгляду справ. Розкрито співвідношення між забезпеченням права на справедливий суд і необхідністю адаптації судової діяльності до надзвичайних умов. Акцентовано увагу на ризиках формального тлумачення принципу розумності строків, що може призводити до порушення доступу до правосуддя та зниження довіри до судової влади. Визначено ключові напрями вдосконалення підходів до застосування цього принципу з урахуванням балансу між об’єктивними обставинами воєнного стану та дотриманням прав людини.
Національна поліція України як ключовий суб’єкт охорони громадського порядку
У роботі розкрито сутність та значення Національної поліції України як ключового суб’єкта охорони громадського порядку в умовах сучасних безпекових викликів. Акцентовано увагу на тому, що ефективне функціонування поліції є необхідною передумовою забезпечення стабільності в суспільстві, захисту прав і свобод людини, а також підтримання правопорядку. Висвітлено основні напрями діяльності поліції, пов’язані з превенцією правопорушень, реагуванням на публічні загрози та взаємодією з населенням. Підкреслено трансформацію ролі поліції від виключно правоохоронного органу до сервісно-орієнтованої інституції, діяльність якої спрямована на потреби суспільства. Обґрунтовано важливість підвищення довіри громадян як ключового чинника ефективності реалізації поліцейських повноважень.
Особливості реалізації трудових прав та гарантій поліцейських у системі Національної поліції України
Досліджено специфіку реалізації трудових прав та гарантій поліцейських у системі Національної поліції України з урахуванням особливого правового статусу цієї категорії працівників. Розкрито зміст основних трудових прав поліцейських, включаючи право на належні умови служби, соціальний захист, оплату праці, відпочинок і професійний розвиток. Проаналізовано нормативно-правове забезпечення відповідних гарантій, а також визначено їх особливості в умовах воєнного стану та підвищених ризиків службової діяльності. Окрему увагу приділено проблемним аспектам практичної реалізації трудових прав, зокрема питанням балансу між службовою дисципліною та дотриманням соціально-трудових стандартів. Обґрунтовано необхідність удосконалення правових механізмів забезпечення трудових гарантій поліцейських з метою підвищення ефективності їх діяльності та зміцнення соціальної захищеності.